A diplomamunkáról

A diplomamunkáról szóló tájékoztató javasolt, felújított változata.

1.	Tartalmi követelmények
A diplomamunka [166/1997. (X. 3.) Korm. Rendelet szerint] egyetemi szinten a szakképzettségnek megfelelő önálló munkán alapuló, tudományos igényű dolgozat, amely a hallgató alapos tárgyi ismereteit és alkotó készségét bizonyítja.
A diplomamunka a matematikus hallgatóknak a témavezető irányításával elért önálló kutatási, kutatás-fejlesztési eredményeit tartalmazó írásbeli beszámoló (dolgozat). A szerző a dolgozatban mutassa be a vizsgált témát, fejtse ki a problémákat és részletesen ismertesse eredményeit. A munkának a matematikus tanulmányok ismeretanyagára kell épülnie és a szerző önálló, saját munkája legyen. 

A diplomamunkának arról kell tanúskodnia, hogy a hallgató az egyetemi tanulmányai során szerzett matematikai ismereteit, képességeit a gyakorlati életben vagy az elméleti kutatásokban egy több hónapra kiterjedő munka folyamán önállóan tudja alkalmazni oly módon, hogy a megoldandó problémát felismeri, a megoldáshoz vezető út nehézségeivel megbirkózik, a megfelelő színvonalú megoldást megtalálja, és azt mások számára érthetően leírja. A dolgozat legyen tömör, de a témában nem járatos matematikus olvasó számára is érthető.

2.	A munka szerkezete

2.1.	Sorrend és formai követelmények 

-	címoldal (lsd. lent)
-	a kiadott diplomamunka-kiírás eredeti példánya,
-	tartalomjegyzék és (ha vannak) külön melléklet jegyzéke, 
-	szöveg (részletes, jól tagolt tárgyalás),
-	a szövegrész végén a főbb konklúziók és az elért eredmények összefoglalása, várható fejlemények,
-	ábrák és táblázatok jegyzéke (ha esetleg nem a szöveg között helyezkednek el),
-	irodalomjegyzék,
-	mellékletek külön tasakban a munka hátsó fedélrészében rögzítve, 
-	a diplomamunka terjedelme: 35-60 oldal, egyoldalasan 12-es betűnagysággal és 1,5 sorközzel gépelve.

2.2. Tagolás 

	A dolgozat tartalmazza a tanulmányozott terület világos, rövid összefoglalását. 

	A munka fejezetei a kiadott diplomafeladat kidolgozandó kérdéseit kövessék, de természetesen tovább tagolhatók a szerző elgondolásai szerint egyszerű, világos alcímeket viselő szakaszokra, alfejezetekre. 

	2.3. Szöveg, tárgyalásmód

	A szakkifejezéseket lehetőség szerint magyarul kell használni, a tárgy szakszótárában definiált jelentésével. Ha az eltérő értelmezés elkerülhetetlen, lábjegyzetben adjunk definíciót. Ha nincs elfogadott magyar kifejezés, célszerű magyarra fordítani az adott kifejezést, és az egyértelműség céljából az első előfordulás helyén lábjegyzetben megadni az eredeti szót. Idegen kifejezés általában csak akkor használható, ha a magyar köznyelvben, illetve a tudományos-műszaki nyelvben már meghonosodott. Az alkalmazott jelölések, feleljenek meg a tématerületen elfogadott szokásoknak. Diplomamunkát idegen nyelven beadni csak az anyatanszék vezetőjének előzetes jóváhagyásával lehet. 

	2.4. Táblázatok, ábrák, képletek 

	A munka ábrái és táblázatai rajzolt, ragasztott eredeti ábrák vagy táblázatok legyenek, megfelelnek azonban a jó minőségű xerox másolatok, fényképek is. 

	A képletekben, de általában az ábrákon, táblázatokban és az egész munkában használt jelölések következetesek legyenek, de igazodjanak a műszaki-tudományos életben szokásos jelölésekhez. 

	2.5. Utaló számozások 

	Ha a táblázatokat és ábrákat nem lehet pontosan oda helyezni, ahol a szövegben sorra kerülnek, akkor számozással kell utalni rájuk. Nem kötelező, de célszerű minden táblázatnak, ábrának rövid, kifejező címet is adni. 

	A matematikai képletek száma velük egy sorban a jobb margón helyezkedik el és kerek zárójelben van, pont nélkül. 

	Az irodalomjegyzék tételeire a szövegben is ugyanolyan szögletes zárójeles jelzés utaljon, mint amilyennel az irodalomjegyzékben a tételek számozva vannak, s ez a zárójelezés fölöslegessé tesz minden ilyen utalást: "/lásd irodalom…/"

	2.6. Irodalomjegyzék

	Az irodalomjegyzékben fel kell sorolni a munka kidolgozásához forrásul használt művek következő bibliográfiai adatait: 

-	szerzők neve (sokszerzős műveknek, kézikönyveknek csak a szerkesztője, de nem a cím előtt, hanem utána)
-	a mű pontos címe
-	megjelenésének helye, ideje
-	a sorozat címe (ha van)

Irodalomjegyzékben csak olyan művek szerepeljenek, amelyek felhasználása, idézése a szövegből egyértelműen megállapítható, vagyis amelyre a szövegben szögletzárójeles utalás található. 

	2.7. A munka rövid kivonata 

	Célja nem a munka tartalomjegyzékének ismétlése vagy utólagos ismertetése, hanem a fő mondanivaló, a szemlélet, az elért eredmények, a konklúziók és a tézisek tömör, de világos és áttekinthető felsorolása, ismertetése. Ezt a diplomamunkába nem kell beleköttetni, hanem 5 példányban a beadott dolgozathoz kell mellékelni. 

3.	Jelentkezés és leadási határidők, eljárási szabályok, záróvizsga

A diplomamunkát készítő hallgató félévente 3-szor (a 3., 8., 13. oktatási heteken)
5-10 soros beszámolót ír, és a témavezető valamint –  külső témavezető esetén – a belső konzulens véleményezésével beadja a tárgyfelelősnek (aki jelenleg Barabás Béla). A beszámolóból derüljön ki a hallgatónak a diplomamunka készítésével kapcsolatos ténylegesen elvégzett tevékenysége és a következő hetekre vonatkozó munkájával kapcsolatos terve. Ezen beszámolók elkészítése és elfogadása a félév végi aláírás feltételeibe beszámítanak.

A diplomamunkát két bekötött példányban, a szorgalmi időszak utolsó tanítási napján déli 12 óráig az anyatanszéken kell leadni. Öt példányban csatolni kell a dolgozat kivonatát is. 
	Az elkészült diplomamunkát a témavezető ellenőrzi és aláírásával igazolja, hogy beadható. 
	A beadott dolgozatról a témavezető és a bíráló írásos értékelést (bírálatot) készít. Ezeket a hallgató a záróvizsga előtt öt nappal kézhez kapja. A hallgató a záróvizsga elején ismerteti diplomamunkáját, válaszol a témavezető, a bíráló, illetve a Záróvizsga Bizottság által feltett kérdésekre, kifogásokra, hozzászólásokra. 

	Záróvizsgát két témakörből (főszakirány, mellékszakirány), három tárgyból kell tenni. Ezeket a diplomamunka kiadásakor rögzítik. A záróvizsga tematikáját a hallgatók ugyanakkor megkapják. 

A diplomamunka osztályzatát a témavezető és a bíráló javaslata alapján, valamint a vizsgán elhangzottak figyelembevételével a Záróvizsga Bizottság állapítja meg. 

Címlapminta

DIPLOMAMUNKA

cím
(max. két sorban)

Szerző neve

				Témavezető: …………………………………..
				
						  egyetemi ………………………...
						  BME Matematika Intézet,

						  …………………………………..
						  Tanszék

BME
2004